KURZUS: Műszaki kémia

MODUL: V. modul: Termokémia

10. lecke: Termokémia II.

| A tananyag összefoglaló vázlata
vegyületek képződéshője fajhő mólhő gázok mólhője hőkapacitás kalorimetria égéshő fűtőérték átalakulási hő közömbösítési hő tüzeléstechnika
Követelmények
Képes legyen
a vegyületek standard képződéshőjének értelmezésére; megfogalmazni a vegyületek képződéshőjének kísérletek (mérések) alapján történő meghatározásának módját; helyesen értelmezni a fajhőt és a mólhőt, mint anyagi tulajdonság jellemzőket, ismerje fel ezek mértékegységeit.
Tevékenység
A tananyag áttanulmányozása után próbáljon válaszolni az alábbi ellenőrző kérdésekre. Ha valamelyik kérdésre nem sikerült helyesen válaszolnia, akkor a jegyzetben keresse meg a kérdéshez kapcsolódó információt.

| Ellenőrzés
1. A fajhő:
| a hőmennyiségek arányát jellemzi.
| Az a hőmennyiség, amely ahhoz szükséges, hogy a 1 g anyag hőmérsékletét 1 Celsius fokkal növeljük
| Az állandó nyomáson lejátszódó folyamatok arányával egyenlő.
| A fölös oxigénben történő tökéletes elégéskor felszabaduló hő.
2. Az égéshő:
| A hőmennyiségek arányát jellemzi.
| Az a hőmennyiség, amely ahhoz szükséges, hogy a 1 g anyag hőmérsékletét 1 Celsius fokkal növeljük
| Az állandó nyomáson lejátszódó folyamatok arányával egyenlő.
| A fölös oxigénben történő tökéletes elégéskor felszabaduló hő.
3. Melyik állítás nem igaz az égéshőre vonatkozóan?
| A fölös oxigénben történő tökéletes elégéskor felszabaduló hő.
| Kémiailag egységes anyagoknál mólnyi mennyiségre, nem egységes anyagoknál (pl. földgáz, ásványolaj) m3-re, g-ra, kg-ra vonatkoztatjuk.
| Csupán akkor szabadul fel, ha az égéskor keletkezett víz, valamint a tüzelőanyag nedvességtartalma gőz állapotban van jelen az égéstermékben.